OSNOVNA ŠKOLA / MJESTO	ŠK. GOD.	2020./2021.
PREDMET	Fizika	RAZRED	OSMI
UČITELJ/UČITELJICA	DATUM
PRIJEDLOG SCENARIJA ZA IZVOĐENJE NASTAVE FIZIKE
BROJ NASTAVNIH SATI	2
DOMENA	A- STRUKTURA TVARI
Električni otpor
OČEKIVANI ISHODI I NJIHOVO VREDNOVANJE
ODGOJNO - OBRAZOVNI ISHODI	A.8.4. Objašnjava električni otpor vodiča. A.8.10. Istražuje fizičke pojave A.8.11. Rješava fizičke probleme
RAZRADA ODGOJNO - OBRAZOVNIH ISHODA	A.8.4. Analizira električni otpor trošila. Objašnjava zašto vodič pruža otpor pri protjecanju električne struje. Rješava konceptualne i numeričke zadatke. A. 8.10. Istražuje pojavu izvodeći učenički pokus. Istražuje pojavu s pomoću demonstracijskog pokusa. Istražuje pojavu s pomoću računalne simulacije. A.8.11. Vizualizira problemsku situaciju. Identificira ciljeve rješavanja problema. Izabire potrebne informacije i primjenjiva fizička načela. Kvalitativno zaključuje primjenjujući fizičke koncepte i zakone. Interpretira i primjenjuje različite prikaze fizičkih veličina. Primjenjuje i pretvara mjerne jedinice. Vrednuje postupak i rezultat.
POVEZANOST S DRUGIM PREDMETIMA	Informatika D. 8.1 Učinkovito se koristi dostupnim e-uslugama u području odgoja i obrazovanja. Matematika B.8.1. Računa s algebarskim izrazima u R. B.8.2. Primjenjuje razmjer. B.8.3. Rješava i primjenjuje linearnu jednadžbu. D.8.4. Odabire i preračunava odgovarajuće mjerne jedinice. Kemija A.8.1. Primjenjuje kemijsko nazivlje i simboliku za opisivanje sastava tvari. A.8.2. Povezuje građu tvari s njihovim svojstvima. D.8.1. Povezuje rezultate i zaključke istraživanja s konceptualnim spoznajama. Tehnička kultura A.8.1. Na kraju četvrte godine učenja i poučavanja predmeta Tehnička kultura u domeni Dizajniranje i dokumentiranje učenik crta i objašnjava sheme u elektrotehnici i elektronici. B.8.1. Na kraju četvrte godine učenja i poučavanja predmeta Tehnička kultura u domeni Tvorevine tehnike i tehnologije učenik sastavlja model strujnoga kruga iz kućne električne instalacije i opisuje svojstva električnih elemenata i elektrotehničkih materijala.
POVEZANOST S MEĐUPREDMETNIM TEMAMA	Učiti kako učiti A.3.1. Učenik samostalno traži nove informacije iz različitih izvora, transformira ih u novo znanje i uspješno primjenjuje pri rješavanju problema. A.3.2. Učenik se koristi različitim strategijama učenja i primjenjuje ih u ostvarivanju ciljeva učenja i u rješavanju problema u svim područjima učenja uz učiteljevo povremeno praćenje. A.3.3. Kreativno mišljenje - učenik samostalno oblikuje svoje ideje i kreativno pristupa rješavanju problema. B.3.4. Učenik samovrednuje proces učenja i svoje rezultate, procjenjuje ostvareni napredak te na temelju toga planira buduće učenje. D.3.2. Učenik ostvaruje dobru komunikaciju s drugima, uspješno surađuje u različitim situacijama i spreman je zatražiti i ponuditi pomoć. Osobni i socijalni razvoj A.3.2. Učenik upravlja osjećajima i ponašanjem. A.3.3. Učenik razvija osobne potencijale. B.3.2. Razvija komunikacijske kompetencije i uvažavajuće odnose s drugima. B.3.4. Suradnički uči i radi u timu. Uporaba informacijske i komunikacijske tehnologije A.3.2. Učenik se samostalno koristi raznim uređajima i programima. A.3.1. Učenik samostalno odabire odgovarajuću digitalnu tehnologiju. Građanski odgoj i obrazovanje C.3.3.Promiče kvalitetu života u lokalnoj zajednici. Poduzetništvo A.3.1. Učenik primjenjuje inovativna i kreativna rješenja. Održivi razvoj A.3.3. Razmatra uzroke ugroženosti prirode. B.3.1. Prosuđuje kako različiti oblici djelovanja utječu na održivi razvoj. C.3.2. Navodi primjere utjecaja ekonomije na dobrobit.
VREDNOVANJE ISHODA	VREDNOVANJE ZA UČENJE promatranjem pratiti i bilježiti: pažnju, interes i aktivnosti učenika (način rješavanja problema, vođenje bilježaka, rad na tekstu, samostalnost u radu, sudjelovanje u raspravi, iznošenje osobnih stavova ili stavova grupe, komunikaciju i interakciju s ostalim učenicima – poučavanje drugih, doprinos radu grupe ili para). davanjem povratnih informacija (ukazati na ono što je učenik dobro napravio, negativnu informaciju prikazati pozitivnim i jednostavnim jezikom, u obliku reflektivnih pitanja) VREDNOVANJE KAO UČENJE lista samoprocjene
VREDNOVANJE NAUČENOG frontalnim razgovorom provjeriti razinu usvojenosti navedenih obrazovnih ishoda, da li učenici: analiziraju električni otpor trošila kvalitativno opisuju ovisnost električnog otpora vodiča o njegovoj duljini i površini poprečnog presjeka. objašnjavaju zašto vodič ima otpor. analiziraju električni otpor u serijskom i paralelnom spoju trošila. Što je uzrok… (RB str. 46.; zadatak 1.) Preračunajte ome… (RB str. 47.; zadatak 3.) Na izvor… (RB str. 47.; zadatak 4.) Električni otpor… (RB str. 48.; zadatak 7.)
KLJUČNI POJMOVI:
električni otpor om
ORGANIZACIJA NASTAVNOG PROCESA
NASTAVNE METODE	OBLICI RADA	NASTAVNA SREDSTVA I POMAGALA
demonstracijski istraživački pokus, učenički istraživački pokusi, rasprava, metoda rada na tekstu, crtanje, pisanje, usmeno izlaganje	frontalni, individualni, grupni	udžbenik, RB, dodatni digitalni nastavni sadržaji, pametni ekran, učenički tablet, drvena ploča s čavlićima, staklene kuglice, bakrena i željezna žica jednake debljine i duljine, vodovi, električni izvor, ampermetar, voltmetar, bakrene žice različitih debljina i duljina
LITERATURA: 1. Fizika oko nas 8, udžbenik 2. Fizika oko nas 8, radna bilježnica 3. Fizika oko nas 8, zbirka zadataka DDS
PLAN PLOČE
ELEKTRIČNI OTPOR
bakar I = A U = V	željezo I = A U = V
R - znak za električni otpor Ω (om) - osnovna mjerna jedinica za električni otpor
1.83.	1.85.	1.90.
Serijski spoj	Paralelni spoj
1.134. 1.	1.134. 2.
TIJEK NASTAVNOG PROCESA
Aktivnost učenika
Uvodni dio (otvaranje problema)
Raspravljaju na temelju postavljenih pitanja. na koliki napon priključujemo većinu uređaja u kući? teče li kroz sve uređaje jednaka struja? zašto uređajima teče različita struja? Iznose ideje i pretpostavke. Zaključak rasprave: Struja koja teče uređajima ovisi o svojstvima uređaja.
Središnji dio (konstruiranje modela)
Raspravljaju na temelju postavljenih pitanja. što pretpostavljaš kako se gibaju slobodni elektroni u metalnom vodiču čije smo krajeve priključili na električni izvor? gibaju li se slobodni elektroni pravilno poput vojnika na vojnoj paradi? Bilježe svoje pretpostavke. Prozvani učenici čitaju svoje bilješke. Pokus: udžbenik, str.48. – Predočimo električni otpor Bilježe svoje pretpostavke. Prozvani učenici čitaju svoje bilješke Dvoje učenika demonstracijski izvode pokus. Nakon pokusa bilježe svoja zapažanja i crtaju što su vidjeli. Raspravljaju na temelju postavljenih pitanja: zašto se kuglice nisu gibale po pravcu? što se događa s gravitacijskom energijom kuglica tijekom gibanja? zamisli da su čavlići pozitivni ioni kristalne rešetke metala, kuglice slobodni elektroni, a gravitacijska energija kuglica električna energija elektrona. Možeš li si sada predočiti kako se slobodni elektroni gibaju dok vodičem teče struja? Kroz raspravu donose zaključak i zapisuju ga u bilježnicu. Slobodni elektroni se u metalnom vodiču kojim teče struja sudaraju s pozitivnim ionima, pri tome se usporavaju i gube dio energije. Pokus: udžbenik, str.48. – Električni otpor - svojstvo vodiča Pokus izvode u grupama. Bilježe svoje pretpostavke. Prozvani učenici čitaju svoje bilješke. Crtaju zadanu shemu, zapisuju rezultate mjerenja i svoja opažanja. Raspravljaju na temelju postavljenih pitanja: kakav je napon na krajevima željezne i bakrene žice? teče li bakrenom i željeznom žicom jednaka struja? o čemu ovisi struja u strujnome krugu? što vodiči „čine“ pri prolasku struje? Kroz raspravu donose zaključak i zapisuju ga u bilježnicu. Struja u strujnome krugu ovisi o svojstvu vodiča. To svojstvo vodiča nazivamo električni otpor. Odgovaraju na pitanja: Izračunaj kvocijent napona i struje za bakrenu žicu i za željeznu žicu. Što uočavaš? kojom žicom je tekla veća struja? za koju žicu je kvocijent napona i struje manji? Računaju kvocijent napona i struje, komentiraju rezultat. Jedan učenik piše svoje podatke i račun na ploču. Zaključuju: Bakrenom žicom je tekla jača struja. Kvocijent napona i struje je manji za bakrenu žicu. Zapisuju: R - znak za električni otpor Ω (om) - osnovna mjerna jedinica za električni otpor Uzrok električnog otpora je sudaranje slobodnih elektrona s pozitivnim ionima rešetke. Zadatke rješavaju u grupama. Međusobno komuniciraju unutar grupe. Jedan učenik iz prozvane grupe rješava zadatak na ploči. ZZ str. 20.; zadatak 1.83. ZZ str. 20.; zadatak 1.85. ZZ str. 20.; zadatak 1.90. Pokus: RB, str. 46. - Otpor različitih otpornika Pokus izvode u grupama. Učenici iznose svoje pretpostavke. Izvode pokus slijedeći upute u radnoj bilježnici, skiciraju i zapisuju opažanja u radnu bilježnicu. Razgovaraju u grupi te unutar razreda. Nakon istraživanja, svaka grupa iznosi svoje zaključke. Ovisnost otpora vodiča o njegovoj duljini i debljini učenici mogu istražiti interaktivnom simulacijom. Tabletima pristupaju DDS: Virtualno istražujem - O čemu ovisi električni otpor Pokus: udžbenik, str.50. – Kako utječe duljina žice na električni otpor u krugu Pokus izvode u grupama. Bilježe svoje pretpostavke. Prozvani učenici čitaju svoje bilješke. Izvode pokus slijedeći upute nastavnika, bilježe i skiciraju opažanja. Prozvani učenici čitaju svoje bilješke. Raspravljaju na temelju postavljenih pitanja: što uočavaš kakav je sjaj žaruljice kad je spojena dulja žica, a kakav kad je spojena kraća žica? Kako duljina žice utječe na otpor u krugu? Zaključak rasprave: Otpor je veći što je žica dulja. Pokus: udžbenik, str.50. – Kako utječe debljina žice na električni otpor u krugu Pokus izvode u grupama. Bilježe svoje pretpostavke. Prozvani učenici čitaju svoje bilješke. Izvode pokus slijedeći upute nastavnika, bilježe i skiciraju opažanja. Prozvani učenici čitaju svoje bilješke. Raspravljaju na temelju postavljenih pitanja: što uočavaš kakav je sjaj žaruljice kad je spojena deblja žica, a kakav kad je spojena tanja žica? kako debljina žice utječe na otpor u krugu? Zaključak rasprave: Otpor je veći što je žica tanja. Zapisuju: Otpor ovisi o materijalu od kojeg je vodič načinjen, duljini žice i debljini žice. Raspravljaju na temelju postavljenih pitanja: kako možemo spojiti dva otpornika u strujni krug? ovisi li otpor u strujnom krugu o načinu spajanja otpornika? Iznose ideje i pretpostavke. Zaključak rasprave: Dva otpornika možemo spojiti serijski i paralelno. Otpor u strujnom krugu ovisi o načinu spajanja otpornika. Crtaju sheme dva otpornika spojena serijski i dva otpornika spojena paralelno. Zapisuju: Serijski spoj Paralelni spoj
Završni dio (primjena modela)
Učenici tabletima pristupaju dodatnim digitalnim sadržajima – Provjeravam znanje i rješavaju kviz B. Nakon toga popunjavaju unaprijed dogovorenu listu samoprocjene.